![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Juuli 2022) |
![]() | Artiklis puuduvad viited. (Juuli 2022) |
Hispaania monarhia Monarchia Hispaniae 1516–1700 | |||||||||||
Burgundia ristiga lipp (u 1525. aastast)
Habsburgide Hispaania vapp (1668–1700)
| |||||||||||
Valitsusvorm | komposiitmonarhia | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Pealinn |
Madrid (1516–1601; 1606–1700) Valladolid (1601–06) | ||||||||||
Religioon | katoliiklus | ||||||||||
| |||||||||||
Rahaühik | Hispaania reaal ja muud | ||||||||||
|
Habsburgide Hispaania on nüüdisaegne historiograafiline mõiste, millega viidatakse 16. ja 17. sajandi (1516–1700) Hispaaniale, mil seda valitsesid Habsburgidest kuningad (seotud selle rolliga ka Kesk- ja Ida-Euroopa ajaloos). Habsburgide Hispaania monarhid (peamiselt Carlos I ja Felipe II) jõudsid mõju ja võimu kõrgpunkti, valitsedes Hispaania koloniaalimpeeriumi. Nad kontrollisid territooriume viiel kontinendil, sealhulgas Ameerikas, Ida-Indias, Madalmaades, Belgias, Luksemburgis ja territooriumitel, mis nüüd kuuluvad Itaaliale, Prantsusmaal ja Saksamaal Euroopas, Portugali koloniaalimpeeriumi aastatel 1580-1640 ning muid territooriume, nagu väikesed enklaavid Ceuta ja Oran Põhja-Aafrikas. Seda Hispaania ajaloo perioodi on nimetatud ka "laienemisajastuks".
Koos Habsburgidega oli Hispaania suure osa 16. ja 17. sajandist üks suuremaid poliitilisi ja sõjalisi jõude Euroopas ja maailmas. Habsburgide ajal astus Hispaania kunst ja kirjandus Hispaania kuldajastusse, mille tulemusena sündisid mõned maailma silmapaistvamad kirjanikud ja maalikunstnikud ning mõjukad intellektuaalid, sealhulgas Teresa Ávilast, Pedro Calderón de la Barca, Miguel de Cervantes, Francisco de Quevedo, Diego Velázquez, El Greco, Domingo de Soto, Francisco Suárez ja Francisco de Vitoria.
Hispaania või "Hispaaniad", viidates Hispaania territooriumitele eri mandritel sel perioodil, hõlmas algselt kogu Pürenee poolsaart, sealhulgas Aragóni, Valencia, Kataloonia, Kastiilia, Leóni, Navarra ja 1580. aastast Portugali kuningriigid.
Kastiilia Isabel I ja Aragóni Fernando II abiellumine 1469. aastal viis kahe peamise krooni, Kastiilia ja Aragóni liiduni, mis viis lõpuks Hispaania de facto ühendamiseni pärast rekonkista kulminatsiooni Granada vallutamisega 1492. aastal ja Navarra vallutamisega aastatel 1512–1529. Paavst Aleksander VI andis 1494. aastal Isabelile ja Fernandole tiitli "katoliku kuningas ja kuninganna" ning mõiste Monarchia Catholica (katoliku monarhia, tänapäeva hispaania keeles Monarquía Católica) jäi Hispaania Habsburgide ajal monarhia kohta kasutusele. Habsburgide periood on "Hispaania" mõistet kujundav selles mõttes, mis institutsionaliseeriti 18. sajandil.
Hispaania kui ühtne riik tekkis de jure pärast 1707. aasta Nueva Planta dekreete, mis järgnes endiste valduste paljudele kroonidele. Pärast Hispaania viimase Habsburgist kuninga Carlos II surma 1700. aastal tõi sellest tulenev Hispaania pärilussõda troonile Bourbonist Felipe V ja algas uue tsentraliseeritud riigi moodustamine.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search